Digitalt+utstyr+og+kommunikasjon

I dagens samfunn er stadig flere medier vi bruker digitale. Lyd i form av CDer og MP3 filer har lenge vært digitale, og vi har i senere år digitalisert radiosendinger. Fotografering er vanligst med digitale kameraer i dag. Det samme gjelder filming, med både DV- eller DVD kameraer. TV-sendingene i dag har lenge vært digitale over satelitt, og det holder på å digitaliseres i bakkenettet.

Har lenge vært i bruk på CD-plater, og gir oss en lyd med høy kvalitet og lagringsformatet gjør det lett å flytte informasjonen til andre steder uten å miste kvaliteten på lyden. MP3 har vært den vanligste form for digital lyd de siste årene, og det kan spilles av blant annet på en MP3-spiller, PC og mobiltelefoner i dag.
 * Digital lyd**:

Digital lyd har også et annet bruksområde, nemlig overføring av telefonsentraler mellom telefonsentraler var først ute, men senere har digital overføring blitt vanlig på hvert enkelt telefonapparat på ISDN, mobiltelefoner (GSM) og IP-telefoner.

Vi har også digitalisert radio i deler av Norge. Dette digitale sendenettet for radio kalles DAB (Digital Audio Broadcasting), og har det har mange fordeler i forhold til vanlig radionett. Dette inkluderer:


 * God lyd
 * Plass til flere radiokanaler
 * Tilleggsinformasjon som programoversikt, kommentarer og tittel på melodier i form av tekst som kommer på et display på radioapparatene.


 * Digitale Bilder:**

De fleste kameraene som selges i dag er digitale. Dette vil si at bildene lagres elektronisk i et minne, istedenfor på film som i gamle analoge kameraer. Mange av disse digitalkameraene bruker en CCD brikke (charge doubled device) for å registrere bildet. De lysfølsomme punktene i brikken registrerer styrken av lyset som treffer den, og denne spenningen blir gjort om til en digital verdi som lagres i et minne. Dessverre klarer ikke disse punktene å skille de forskjellige fargene, men et filter med rød, grønne og blå "vinduer" blir plassert foran CCD-brikken. Ved hjelp av dette systemet kan man registrere farten for hvert punkt.

Oppløsningen til et digital kamera bestemmes av antall punkter som presenteres. Hvis vi for eksempel har en brikke med oppløsning 3648*2736, har kameraet tilnærmet ti millioner punkter, som vi gjerne refererer som 10 "megapixler". (Pixel= punkt på engelsk)

Den vanligste lagringsmetoden for digitalkameraer er flashminne. De finnes som CompactFlash (CF), Secure Digital (SD) og Memory stick. De har også en spesiell egenskap i at de kan lagre data uten at det tilføres noen form for strøm.


 * JPG, RAW:**

En av de mest vanlige formene for bildelagring i digitale kameraer er JPEG-formatet som komprimerer størrelsen på bildene. Man kan velge å komprimere disse bildene i "Normal, "Fin" eller "Superfin" kvalitet, men størrelsen av bildefilene vil variere med innholdet av bildet. For eksempel vil et bilde med mange detaljer og farger gjøre bildefilen større enn hvis det hadde et motiv.

Det er også mulig for avanserte kameraer å lagre ukomprimerte bilder, også kalt RAW. Denne lagringsformen brukes mye av profesjonelle fotografer som bare skal etterbehandle et bilde.


 * Digital Video:**

På samme måten som for lyd og stillbilder, er de fleste videosignaler i dag digitale. Vi har for eksempel digitale videokameraer (DV-kamera), DVD-plater og digitale TV-sendinger. De vanligste standardene for digital video er DV, MPEG-2 og MPEG-4. Det som er felles for disse videostandardene er at de komprimerer signalet på en tilsvarende måte som digital lyd og bilde.


 * Videokamera:**

De digitale videokameraene som selges i dag følger DV-standarden. DV-standarden gir et mye bedre bilde i forhold til de gamle formatene for hjemmevideo (Video 8 og Hi8). Et slikt DV-kamera bruker også en CCD-brikke for å registere bildet som et digitalt fotoapparat. Forskjellen mellom disse to er at videokameraet tar mange bilder, slik at det blir bevegelige bilder. På samme måte som med et digital fotoapparat blir informasjonen digitalisert og komprimert før den lagres digitalt på tape. En DV-tape har en lagringskapasitet på 13GB, og blir derfor foretrukket over flashminne.

Det finnes også videokameraer som bruker DVD-plater og harddisk som lagringskilde. Disse bruker en MPEG-2 komprimering.


 * DVD:**

DVD (digital versatile disk) benytter seg av samme type teknologi som en CD-plate, men "gropene" i platen er mindre slik at det er plass til mer informasjon på hver side. En DVD-plate har en lagringskapasitet på 4.7GB på en side, og de har også muligheten til å legge informasjonen i to lag (dual layer) slik at lagringskapasiteten øker til 8.5GB. DVD-plater bruker en mer effektiv metode (MPEG-2) for å komprimere video og er derfor mindre plasskrevende enn DV-standarden.

Blue-ray er en "ny" generasjon DVD-plater. Den har fått sitt navn fra den blå laserstrålen som brukes for å lese platene. Bruksområder innebærer å lagre film med HD-kvalitet i opptil 1080p, og den har en lagringskapasitet på 25GB på en side, og 50GB i to lag.


 * DivX:**

DivX er en videostandard som er blitt mer og mer populær å bruke på PC og internett. Det bruker en MPEG-4 koding som er mer effektiv enn MPEG-2

En oversikt over overføringshastighet (bitrate) for DivX sammenlignet med andre formater.
 * || Bitrate ||
 * DivX (MPEG-4) med stereolyd || 1 Mbit/s ||
 * DV inkludert stereolyd || 29 Mbit/s ||
 * DVD(MPEG-2) inkludert surroundlyd 5+1 kanaler || 9.8MBit/s ||


 * Digital kino**

Kinoene begynner også å bli digitale. Ved å bruke en kraftig videoprosjektor får man film i like god kvalitet som standard 35MM film. De to standardene for digital kinofilm er, 2K og 4K med en oppløsning inntil 2048*1080 og 4096*2160. En av de store fordelene med digital film er at man slipper å kopiere og transportere store filmruller til kinosalene, man kan i stedet kopieres fra en harddisk og sendes digitalt.


 * TV**

TV-sendinger holder også på å bli digitale. Det meste av TV-signaler som sendes over satelitt er digitalt, og i kabel-TV begynner det og digitaliseres. Ved å sende TV-signalene digitalt kan man øke antall digital TV-kanaler der man før bare hadde plass til en analog kanal. I dag brukes det MPEG-2 koding i digitale tv sendinger, noe som gir plass til 6-7 digitale kanaler i hver kanalpakke. Man kan også bruke MPEG-4 koding som gir plass til 15-20 vanlige kanaler, eller fire HD-kanaler i hver kanalpakke.

Samme prinsipp brukes i digitale sendinger uansett, hvordan TV-signalene sendes. Det brukes MPEG-2 eller MPEG-4 koding for å komprimere signalene. For å ta imot signalet kreves en mottaker som er i stand til å dekode MPEG-dataene til et signal som TV-apparatet kan vise fram.
 * Digitalt bakkenett i Norge**

De første bakkesendingene var i september i 2007, og det var planlagt å bygge ut hele det digitale bakkenettet i løpet av 2008. TV-kanalene som er en del av det digitale bakkenettet er betalingskanaler på lik måte som kabel og satelitt TV, med unntak av NRK-kanalene. Alle de som har antenne for å ta inn TV-signaler fra det analoge bakkenettet, må kjøpe seg en digital dekoder for å få inn de digitale TV-signalene.

Selskapet NTV, som drives av NRK, TV2 og Telenor drifter og bygde ut det nye nettet. Sendingene er kodet med MPEG-4 teknologi, som gir plass for flere kanaler og HD TV.


 * HD TV**

HD-TV (High Definition TV) gir oss TV-bilder med høy bildekvalitet, som er mye mer oppløselig enn vanlige TV-bilder. For å kunne motta HD sendinger må man ha en digital mottakerboks som er lagd for HD. De fleste LCD og plasma TV-er i dag er i stand til å vise HD.


 * || TV - standard || Oppløsning ||
 * Standard oppløsning, vanlig analog TV, og standard DVD || SD 576i || 720*576 ||
 * HD TV med 720linjer, mest brukt i digitale TV-sendinger || HD 720p || 1280*720 ||
 * Full HD-oppløsning på 1080 linjer, kommer på Blue-ray og digital-tv || HD 1080i, 1080p || 1900*1080 ||

En oversikt over tilgjengelige TV-formater

En digital mediespiller er et produkt som spiller av både lyd, bilde og video på samme enhet.
 * Digital Mediespiller:**

Eksempler på disse:


 * *En portabel mediaspiller er en bærbar enhet med en liten skjerm som kan brukes til lyd, bilder og video. **
 * *En mediaspiller med tilkopling fra PCen, kan kobles opp mot stereoanlegget og TVen, og sende filer dit. **
 * *Media PC eller HTPC (Home Theater PC) er en PC i kabinett som er best egnet for å kobles opp mot stereoanlegg og TV. **


 * Digital Kommunikasjon**

De mest vanlige kommunikasjonsutstyr er i dag heldigitale. Dette inkluderer mobiltelefonen og Internett.


 * Telefon**

Telefonen er et av de få produktene som det er liten forskjell fra om det er digital eller analogt. ISDN- og IP-telefoner er heldigitale, men også en analog telefonlinje blir digital, når den blir sendt til telefonsentralen. På telefonsentralen omdannes samtalen fra analog til digital og den blir sendt videre på en digital linje til sentralen hvor den vi ringer er koblet til.


 * Mobiltelefon**

Mobiltelefonen har vært heldigital helt siden GSM-nettet ble introdusert og satt i drift i 1991. Dette digitalnettet gir oss mulighet for å bruke en rekke tilleggstjenester på mobilen vår som tekstmeldinger (SMS), "multimediamediameldinger" med bilde, video og lyd (MMS) og internettilkobling.


 * Internett:**

Internett har lenge blitt brukt til mange former for kommunikasjon. Mest kjent er nok elektronisk post (E-post), "chatting" (webchatting, IRC og lynmeldinger (for eksempel MSN), overføring av filer, videokonferanser og IP-telefoni. Det overføres digital informasjon mellom forskjellige datamaskiner via internettforbindelser.

Hvis du har et ønske om å koble PCen til internett må du bruke en ADSL-forbindelse, et modem, en ISDN-adapter eller kabelmodem.
 * ADSL**

Asymmetric Digital Subscriber Line (ADSL) kan overføre data over vanlige telefonlinjer med stor hastighet. For å få en ADSL - abonnement er man avhengig av at telefonsentralen der man bor er bygd ut for det. Vanlig hastighet varierer fra 2-16MB/s, men i noen land kan kan man få opptil 1GB/s


 * Modem**

Et modem brukes for å overføre data på en telefonlinje. Maksimal hastigheten er veldig dårlig, bare 56kb/s, men man trenger ikke et abonnement for å bruke modem. Man betaler heller for vanlige tellerskritt.


 * ISDN**

Ved en ISDN forbindelse kan få en raskere og mer stabil overføringshastighet, enn ved bruk av modem. For å kunne bruke ISDN, trenger man et eget ISDN- abonnement, og man kan få to kanaler med 64KB/s, så bruksområdet er begrenset.


 * Kabelmodem **

Ved bruk av et kabelmodem kan man få de samme overføringshastighetene som ved bruk av ADSL, og man kan få internettforbindelse via den samme kabelen som Kabel-TV


 * Trådløs**

Trådløs internettforbindelse er også tilgjengelig, og brukes hovedsakelig i privathjem og småbedrifter. Den benytter seg av WiMax teknologien som revolusjonerte trådløse internettforbindelser i private hjem. Det trådløse nettverket kobles opp ADSL for Internett aksess.

Vanlig internettforbindelse med ADSL ser slik ut: Webserver - Internett- Telefonsentral - ADSL-modem - Bredbåndsruter - PC


 * Digitale maskiner (datamaskiner)**

En PC er den mest kjente typen datamaskin, og vi kan kalle den en universal digital maskin. VI kan bruke den til å kople oss opp mot Internett, lage tekstdokumenter, høre musikk, se på video med mer. Med riktig programvare kan en PC utføre mange ulike oppgaver.

Det som kjennetegner en PC er at den er programmerbar. Det vil si at vi hvis vi forandrer programvare, kan vi endre hele oppførselen til maskinen eller å få den til å gjøre noe helt annet.